Datum då utredning startade	Diarienummer

Blanketten skickas/lämnas till Rektor

Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter, dyslexi

Rektor kan i samråd med elevhälsan ta beslut att genomföra en pedagogisk läs- och skrivutredning. Utredningen ska ge en god bild av elevens läs- och skrivförmåga och bör genomföras i samverkan med elevhälsan. Syftet med utredningen är att identifiera vilka pedagogiska insatser på skol-, grupp- och individnivå som möter elevens behov. Resultatet av utredningen delas med eleven och vårdnadshavare. Rektorn och elevhälsan ansvarar för uppföljning och utvärdering av utredningen i samråd med elev och vårdnadshavare.

Hur kan materialet Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter användas?

Materialet utgår från en fonologisk förklaringsmodell för att identifiera läs- och skrivsvårigheter, dyslexi. Det är främst till för att utreda avkodningssvårigheter. Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter innehåller en kartläggning av elevens skolsituation, läs- och skrivfärdigheter samt en sammanfattande bedömning.

Kartläggning av skolsituationen och läs- och skrivfärdigheter

bakgrundsbeskrivning,

elevens, vårdnadshavares och lärares uppfattning,

pedagogisk, social och fysisk miljö,

läs- och skrivfärdigheter.

Sammanfattande bedömning

resultat och analys,

slutsats,

förslag till pedagogiska åtgärder.

Materialet kan användas som ett stöd för kartläggning och utredning av elevens läs- och skrivsvårigheter eller ge underlag till att ställa en dyslexidiagnos. Det är upp till den som utreder om man vill eller kan ta ställning till att ställa diagnosen dyslexi. Materialet kan användas i sin helhet eller valda delar till exempel enbart kartläggningsdelen.

På webbsidan Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter finns mer information och stöd i att använda materialet.

Att ställa en dyslexidiagnos

Det är inte reglerat vem som har rätt att ställa en dyslexidiagnos. Den som har tillräcklig kunskap om funktionsnedsättningen och kompetens i utredningsförfarande kan ställa diagnosen. Inom hälso- och sjukvård ställs medicinsk diagnos enligt ett klassifikationssystem. Skolan ska inte använda sjukvårdens klassifikationssystem, men skolan ska utreda, känna igen och konstatera en svårighet som till exempel dyslexi. Personer inom en och samma profession har olika kompetens för att göra läs- och skrivutredningar. Kommuner och regioner har valt olika sätt att genomföra läs- och skrivutredningar.

Definition av dyslexi

Materialet utgår från den fonologiska förklaringsmodellen av Høien & Lundberg (2013) med SBU:s omformulering från rapporten om dyslexi hos barn och ungdomar – tester och insatser 2014:

Dyslexi är en svikt i vissa språkliga funktioner, särskilt de fonologiska (fonologi avser språkets ljudmässiga form), som är viktiga för att kunna utnyttja skriftens principer för kodning av språket. Svikten ger sig först och främst tillkänna som svårigheter att uppnå en automatiserad ordavkodning vid läsning. Men den kommer också tydligt fram genom dålig stavning. Sekundära konsekvenser kan innefatta svårigheter med läsförståelse och begränsad läserfarenhet, vilket kan hämma tillväxten av ordförråd och kunskap om omvärlden. Den dyslektiska svikten går i regel igen i släkten och man har anledning att anta en genetisk disposition som kan medföra neurobiologiska avvikelser. Karaktäristiskt för dyslexi är att svikten är varaktig och svårbehandlad. Även om läsningen efterhand kan bli acceptabel, kvarstår oftast stavningsproblemen. Vid en mer grundläggande kartläggning av fonologisk förmåga finner man att svagheter på detta område ofta kvarstår upp i vuxen ålder.

Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, använder ordet nedsättning, inte svikt.

Rekommendationer inför utredningen

Om eleven är flerspråkig bör utredningen göras i samarbete med modersmålsläraren. Innan utredningen påbörjas bör det finnas en aktuell syn- och hörselundersökning.

Utredarens kvalifikationer

Specialpedagogiska skolmyndigheten rekommenderar att den som ställer diagnosen dyslexi är specialpedagog eller speciallärare, och har en fördjupad kompetens inom områdena läs- och skrivsvårigheter, dyslexi och utredningsarbete.

Personuppgifter

Ort	Datum
Elevens namn	Elevens födelsedatum (ÅÅÅÅMMDD)
Elevens skola	Klass
Namn på elevens mentor
Vårdnadshavares namn
Namn och befattning på utredare
Utredarens kontaktuppgifter
Utredarens kvalifikationer

Syfte

Syftet med utredningen är att identifiera vilka pedagogiska insatser på skol-, grupp- och individnivå som möter elevens behov.

Frågeställning

Framkommer svårigheterna som generella läs- och skrivsvårigheter eller som dyslexi?

Kartläggning av elevens skolsituation

Bakgrund

Redogör i kronologisk ordning för: skolgång, skol- och lärarbyten, närvaro, måluppfyllelse, kartläggningar, utredningar, extra anpassningar, särskilt stöd, resultat av systematisk fonem-grafemträning samt övrigt som till exempel annat modersmål, syn- och hörselbedömning.

Elevens beskrivning

Beskriv hur eleven uppfattar sin delaktighet i fysisk-, social och pedagogisk lärmiljö, egna förslag på åtgärder, dialog med lärare, nuvarande extra anpassningar och särskilt stöd. Ange hur eleven beskriver sina styrkor.

Vårdnadshavarens beskrivning

Ange hur vårdnadshavare beskriver språkutveckling, läsvanor och om det finns ärftlighet för läs- och skrivsvårigheter i familjen. Ange hur vårdnadshavare beskriver elevens styrkor.

Undervisande lärares beskrivning

Ange hur undervisande lärare och arbetslag beskriver elevens delaktighet i fysisk-, social och pedagogisk lärmiljö samt vad som fungerar bra respektive eventuellt mindre bra. Hur beskrivs elevens förmåga inom respektive ämnen att ta till sig och producera text samt att kunna arbeta efter instruktioner. Ange hur lärare och arbetslag beskriver elevens styrkor.

Pedagogiska förutsättningar på grupp- och individnivå

Beskriv den pedagogiska miljön på skol-, grupp-, och individnivå: undervisningens tydlighet och struktur, visuellt stöd, variation i arbets- och bedömningsformer. Beskriv på vilket sätt eleven använder digitala verktyg och eventuella hjälpmedel. Ange vilka möjligheter eleven ges till att skilja lästräning från kunskapsinhämtning.

Pedagogiska förutsättningar på skolnivå

Beskriv organisation av det särskilda stödet, handlingsplan på skolan för läs- och skrivsvårigheter, dyslexi, rutiner på skolan för tidig upptäckt, uppföljning och analys av till exempel screeningsresultat och kartläggningar.

Social miljö

Beskriv den sociala miljön: relationer, trygghet, bemötande, lära tillsammans, normer och värden.

Fysisk miljö

Beskriv den fysiska miljön: ljudmiljö, visuell miljö, möblering, grupprum, utemiljö

Kartläggning av elevens läs- och skrivfärdigheter

I en läs- och skrivutredning används ofta både normerade och kvalitativa (icke-normerade) tester. Normerade, standardiserade tester bedöms vanligtvis efter stanine-skalan och percentilskalan.

Stanine bedöms efter en niogradig skala där stanine 1 är det lägsta värdet och stanine 9 är det högsta värdet. Resultatet stanine 4-6 motsvarar medelvärde för åldern eller årskursen. Percentil bedöms enligt en 100-gradig skala. Om en elev har percentil 15 innebär det att 15 procent av eleverna inom en viss årskurs eller ålder får lägre resultat än eleven, medan 85 procent av eleverna får ett högre resultat.

Testmaterial i utredningen

Ange och beskriv vilka testmaterial som har använts i utredningen (normerade- och kvalitativa test).

Testresultat

Bokstavskunskap Kunskap om bokstävernas namn, deras utseende och deras korresponderande ljud

Fonologisk förmåga Fonemsyntes (sätta ihop språkljud till ett ord), fonemsegmentering (dela upp ordet i enskilda språkljud), fonemanalys (identifiera enskilda språkljud i ett ord)

Avkodningsförmåga Fonologisk läsning (fonem-grafem-koppling), nonord, ortografisk (helords) avkodning

Läsförmåga Läshastighet (ord per minut), läsflyt (intonation och rytm i läsningen), läsförståelse (elevens förståelse av läst text)

Hörförståelse

Begreppsförståelse

Skrivförmåga Rättstavning (reversalfel, konsonantförväxlingar, vokalförväxlingar, utelämningar eller tillägg av bokstäver, stavelser eller ändelser), fri skrivning (sammanhängande berättelse), skrivteknik (sammanblandning av gemener och versaler, spegelvända bokstäver, samman- eller särskrivningar

Övrigt Till exempel auditiv minnesförmåga, visuell minnesförmåga, öga-handkoordination, snabb benämning (RAN Rapid Automatized Naming) och koncentrationsförmåga i testsituationen.

Sammanfattande bedömning

Resultatanalys av skolsituationen

Beskriv situationer som fungerar bra respektive situationer där svårigheter uppkommer. Gör en analys av det som kommit fram i kartläggningen för att identifiera och möta elevens behov i skolsituationen.

Resultatanalys av läs- och skrivtesterna

Beskriv sambandet mellan läs- och skrivtesternas resultat och indikatorerna för dyslexi: fonologiska funktioner, ärftlighet, ordavkodning, diskrepans mellan läs- och hörförståelse, rättstavning, lässvårigheterna kvarstår trots tidig, evidensbaserad, systematisk och individuellt anpassad läsinlärning. Gör en analys av läs- och skrivtesterna för att identifiera och möta elevens behov i skolsituationen.

Slutsats

Ange utifrån analysen om svårigheterna framkommer som generella läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi.

Övriga rekommendationer

Ange om det uppkommit nya frågor under utredningen som ska samverkas med skolans elevhälsoteam.

Förslag på pedagogiska åtgärder

Ange utifrån de analyserade behoven förslag på åtgärder på skol-, grupp- och individnivå, beskriv åtgärder för färdighetsträning och kompensation. Beskriv elevens delaktighet i åtgärdsförslagen och ange vem som ansvarar för vilka åtgärder. Ange även rutiner för hur åtgärder på olika nivåer följs upp.

Underskrift

Ort och datum
Utredarens underskrift ………………………………………………………………………………………………………..
Namnförtydligande